Réžia:
Franklin J. SchaffnerKamera:
Fred J. KoenekampHudba:
Jerry GoldsmithHrajú:
George C. Scott, Karl Malden, Michael Bates, Edward Binns, Lawrence Dobkin, John Doucette, James Edwards, Frank Latimore, Richard Münch, Morgan Paull (viac)VOD (3)
Obsahy(1)
Film Patton je portrétem jednoho z nejgeniálnějších válečníků dvacátého století, který získal v roce 1970 celkem 7 Cen Akademie, včetně kategorie za nejlepší film. Jeden ze získaných Oscarů patřil také Georgovi C. Scottovi, a to za jeho triumfální ztvárnění George Pattona, jediného spojeneckého generála, kterého se nacisté skutečně obávali. Charismatický Patton, který sám navrhoval vlastní uniformy a nosil šestiranovku se slonovinovou rukojetí, věřil, že v minulých životech byl válečníkem. Vymanévroval Rommela v Africe a po operaci Den D vedl své jednotky v nezastavitelném tažení napříč Evropou. Jak byl brilantní, tak byl odbojný. Svými schopnostmi dokázal, že jeho nestálá osobnost byla jednou z největších zbraní, kterou nepřítel nedokázal nikdy porazit. (Česká televize)
(viac)Videá (1)
Recenzie (195)
Úchvatný portrét válečníka, který píše básně a věří v převtělování. I když se často prohlašuje, jak tento film Pattonovu osobnost nezjednodušuje, rozebírá ji a všímá si jeho četných záporných stránek, nakonec nám ze všeho stejně zůstává vskutku monumentální postava velkého vojevůdce zamilovaného do války, vlastního poslání i svých mužů, čemuž napomáhá především bezchybný výkon George C. Scotta, kterému v roli lidského generála Bradleyho zdatně sekunduje vynikající Karl Malden. Co se týče válečného pohledu na věc i samotných bojových scén, film se dá asi nejlépe charakterizovat naprostým pragmatismem války a jejího rozřešení, kdy Patton nebojuje ani tak proti svým německým nepřátelům, nýbrž proti pletichářské a politikařící klice svých nadřízených, kteří ustupují veřejnému mínění, britským i sovětským spojencům, kde se dá. Trochu paradoxně nám tu pak vychází jako hlavní záporná postava se špetičkou nadsázky sám velký, slavný a tolik obdivovaný Monty. Škoda, že se po válce místo Eisenhowera nestal prezidentem Patton. To by se dnes mohlo točit dalších válečných filmů! ()
To Avalon820: Ano George Patton někdy byl neuvěřitelně nesympatický, někdy až protivný. Velení s ním mělo velké problémy. On byl jedním z mála kdo věděl, že rudý mor bude problém a asi i jako jediný počítal s tím, že hned jak se spojenci vypořádají s Nácky, půjde se na Rusa... Jaká propaganda? Tenhle generál uměl, byl skvělý stratég, znalec techniky a uměl ji vhodně užívat. Hnal Němce od Itálie až k Plzni. Byl to originál - tak trochu neřízení střela, nosil skutečně kolťák pětačtyřicítku s perletí vykládanou pažbou a vše bral podle staré školy. Ale taky to byl borec, voják a důstojník se vším všudy kterej se nebál. A díky jemu a dalším tu dneska nehajlujeme (pokud bychom už všichni coby Slovani neprolétli komínem hned po Židech jak měl Himmler v plánu) !!! . Je velkou škodou, že se Amíci poslušně zastavili u nás tam, kde bylo určeno dohodou na Jaltě. Třeba jsme na tom teď mohli být úplně jinak. Místo bývalého pomínku v Praze na Kinského náměstí mohl na podstavci místo ruského tanku T34 stát Sherman jako v plzeňské ZOO :-). Ten by asi na růžovo nikdo neměl potřebu přetřít. Vždyť pár lehkých obrněných jednotek amerického průzkumu do Prahy proniklo už v době povstání dávno před příchodem jednotek generála Vlasova.... Ať se to někomu líbí či nikoliv, armádní generál George S. Patton je dnes historickou legendou stejně jako Napoleon. Dokonce byl po něm pojmenován americký tank M60. Tento dvojdílný film tohoto muže důstojně představuje širší veřejnosti. * * * * * ()
Plně sdílím nadšení spolukomentátorů. Monumentalizující místa filmu jsou plně na místě a protože jsou velmi dopbře zvládnuta, dílu prospívají, nikoliv naopak. Vyvažují je scény, které ukazují i slabší místa pozoruhodné, svéhlavé Pattonovy osobnosti. Na titánské byronovské romantiky jeho typu mohou být velmi různé názory. Jisté je však jedno: bez nich by válka byla ostudně prohrána. Zatímco Benešovo Československo na pustošivý konflikt připraveno bylo, velké demokracie se dívaly na německé, ale i japonské a a italské bezostyšné zbrojení doslova v nedbalkách; část jejich veřejného mínění dokonce s nezastíranými krátkozrakými sympatiemi appeasementu. Za ztráty druhé světové války nesou nemalou spoluodpovědnost, byť omezenou na její mravní rozměr. Muži Pattonova typu, není-li jejich koncentrace nadměrnou, jsou spolehlivým indikátorem míry společenského zdraví. Také na tomto filmu je znát plná síla vzpomínek; nikoliv náhodou jeho odborným poradcem byl Pattonův druh Bradley. ()
Můžu jenom napsat, co už tu napsáno je- skvělá hudba, výborný herecký výkon G. C. Scotta, dobře natočený film, který nepoškozuje ani delší stopáž. Obával jsem se nudného a rozvleklého příběhu jednoho veleslavného generála s nádechem dokumentu, ale nic z toho se nekonalo. Milovníkům válečných filmů lze doporučit, i když napětí obvyklé tomuto žánru nečekejte. ()
Pragmatickejší film, bez zbytočne prehnaného oslavného pátosu. Osobnosť, ku ktorej Američania vo veľkom vzhliadajú a je naozaj hrou osudu, že prežil vojnové útrapy, ale hneď po vojne zahynul pri autonehode. Bol svojrázny, má rôzne pamätné výroky a tak bol aj stvárnený v tomto filme. Tá jeho povaha nebola vždy slušná a hrdinská. Film bol ale natočený na propagáciu vojny vo Vietname. A tým pádom u mňa hodnotovo klesá. ()
Galéria (60)
Zaujímavosti (30)
- Jedním z účelů vytvoření filmu byl nábor vojáků do armády Spojených států. (Kamiiik)
- Patton skutečně věřil v reinkarnaci. Veřil, že ve svých minulých životech byl například římským legionářem, který zahynul v boji proti Parthské říši, vojákem na obou stranách Stoleté války či generálem ve službách Joachima Murata, Napoleonova maršála (všechny jeho předchozí životy měla spojovat profese válečníka). Krom toho však byl zároveň křesťan, což je protimluv, neboť křesťanství reinkarnaci zcela odmítá (těžko se kombinuje s ideou vzkříšení mrtvých). (vojtaruzek)
- Pattonova báseň, ze které ve filmu cituje u Kartága, se jmenuje „Through a Glass, Darkly“. (vojtaruzek)
Reklama